UNESCO: Representative List of the Intangible Cultural Heritage of Humanity - 2009 URL: https://ich.unesco.org/en/RL/seto-leelo-seto-polyphonic-singing-tradition-00173 Description: For the Seto…
UNESCO: Representative List of the Intangible Cultural Heritage of Humanity - 2009 URL: https://ich.unesco.org/en/RL/seto-leelo-seto-polyphonic-singing-tradition-00173 Description: For the Seto…
Kirikupüha Setumaal ja Petseris. Saade on salvestatud augustikuus 1989 Värska kandis, Missos ja Petserimaal, kus tähistatakse rukkimaarjapäeva. Saatejuht Helsingi professor Pertti Virtaranta.…
Obinitsa lähistel Tobrovo külas on üks väheseid Põhja-Setumaal säilinud tüüpilise hoonestusega, kinnise õuega talu. Perekond Luikjärve lahkus avas õuevärava ja oma kodu uksed. Iidse talu…
Paabapäev kuulub südatalviste tähtpäevade hulka. Viimane paastueelne aeg on täis mitmeid rituaale. Paabapraasnik on päev, mil viimase aasta jooksul mehele läinud noorikud küla naiste…
Paastueelsel nädalal, 13. veebruaril 1991, kogunesid Obinitsa raamatukokku ühise peolaua äärde Helbi ja Obinitsa leelokoori lauljad ning Obinitsa kooli rahvalaulurühma lapsed (juhendaja Rieka…
1995. a suvel näitasid saate tegijad filmi “Lauluema Agrepiina Pihlaste“ algmaterjali lauluema tütre perele ja tütretütardele Audjasaare külas Kreepa tütre Anni Sillaoru kodus. Filmis…
Tartu Riikliku Ülikooli rahvaluule kateedri poolt 1961. ja 1962. aasta suvel Setumaal (Setomaal) Audjasaare külas filmitud ja koos Eesti Televisiooni kultuuritoimetusega 1998. aastal lõplikult…
Mõned nädalad pärast parvlaeva “Estonia” traagilist hukku itkes lauluema Olga Lohk (03.03.1921 – 20.09.2002) Meremäelt Soomes, Kuopios hukkunute mälestuseks. 12. novembril salvestati Itk…
Lauluema Olga Lohk (03.03.1921 -20.09.2002) Meremäelt on tagasihoidlik, oma keskkonda ja juuri haruldaselt hästi tunnetav isiksus. Olga Lohu ema oli hea sõnoline, tema sõnad jäänud meelde.…
Saate muusikaliseks teljeks on varasemad ETV filmivõtted (1978, 1981,1989), mil Maarja Pähnapuu (14.04.1914 -2.10.2000) leelokoor oli veel arvukas ja elujõuline. Oma kodus laulis lauluema vanemat…
Põhja-Setumaal Suure-Nedsaja külas olid koos Värska leelokoori 6 naist, kes koos lauluema Kati Lummoga näitasid sügisisi talutöid, mida talgutel lauldes koos tehti.
Värska leelokoori “Leiko” eeslaulja Jekaterina Lummo (Lummo Kati) oma igapäevases keskkonnas kodutalus Nedsaja külas. Saates on kesksel kohal Kati Lummo isik - lihtne taluperenaine, kel oma…
19. märtsil 1983 oli Heliloojate Liidus folkloorikomisjoni poolt korraldatud kontsert rahvamuusikust - põhiesinejaks Veera Pähnapuu leelokoor Põrste külast, Pihkva oblastist. ETV stuudios oli…
Setu naise peakatmise rituaal on aeganõudev ja võõra pilgu eest varjatud toiming. Saates saab jälgida Pihkva oblasti Põrste küla leelonaiste Tatjana Kurelohu ja Pelageja Vanametsa peakatmise…
Seto leelo ja selle uudsed vormid tänapäeval Peeter Jalakase lavastus (muusika Indrek Kalda, Toomas Lunge) “Eesti mängud. Pulm” La Mama teatris (New York). Autorite mõtted seto leelost,…
Värska leelokoori kauaaegne juht Veera Hirsik meenutab olulisi etappe oma elust - lapsepõlv, õpingud Petseris, Võrus, õpetajatöö Värska keskkoolis, laulmine leelokooris Akuliina Pihla…
Rahvusvahelise folkloorifestivali Baltica '98 maapäeva raames toimunud leelopäeva peopaik, vastavatud Seto Talumuuseumi peoplats. Saade koondab ühe päeva sündmused - Seto Talumuuseumi avamine,…
VII SETO LEELOPÄEV VÄRSKAS 07. ja 08.07.1995. Rahvusvahelise folkloorifestivali Baltica '95 maapäeva raames toimunud Põlvamaa folklooripidu Seto Talumuuseumi õuel ja leelopäeva kontsert Värska…
1989. aasta 7. juunil, vana kalendri jaanilaupäeval tehti Värskas Tonja külas jaanituld. Värska laulunaised ja rahvatantsijad võõrustasid seal folklooripeo "Baltica '89" külalisi Mordvast.
25. novembril 1989.a. peab Leiko oma 25. sünnipäeva. Koori hingeks on Veera Hirsik, eeslauljaks Kati Lummo. Leelokoor Leiko oli V Setu leelopäeva eestvedajaks ja esinejaks.
V setu leelopäeval folkloorifestivali Baltica '89 raames esines Kosselka leelokoor, eeslaulja Maarja Pähnapuu.
V setu leelopäeval esinenud Meremäe noorte leelokoor Mar´akõsõ ning naiste ja meeste leelokoor Hõpõhelme.